KURZUS: Üzemeltetés és fenntartás

MODUL: IV. modul: Fenntartási stratégiák alkalmazása, javítási folyamatok

11. lecke: Javítási folyamatok

| Tanulási útmutató
Tevékenység
Olvassa el figyelmesen a jegyzet 120-131. oldalán található tananyagot. Ismerje és tudja értelmezni a leckéhez tartozó fontos fogalmakat, összefüggéseket: (Javasoljuk, hogy írja le ezek meghatározásait jegyzetfüzetébe, tanulja meg, és tudja példákhoz kötni azokat): Főfolyamat. Főtechnológiai folyamat. Technológiai folyamatciklus. Segédfolyamat. Kisegítő folyamat. Kiszolgáló folyamat. Mellékfolyamat. Egyedi javítás. Cserejavítás. Központosított cserejavítás. Álláshelyes javítás. Szalagszerű javítás. Műhelyrendszerű javítás. Csoportrendszerű javítás Tudja meghatározni, hogy mit értünk javítási főfolyamaton, ismerje a javítási folyamatok csoportjait (7.1. ábra); a főfolyamathoz és segédfolyamathoz tartozó ciklusokat, részfolyamatokat, A 7.2 ábra alapján kövesse végig az általános javítási folyamat elemeit, Tudja, hogy mitől függ a javítási esedékesség, hogyan határozható meg a fajlagos ráfordítások igénye, Ismerje a javítási módszereket, tudja azokat megnevezni, jellemzőjük alapján meghatározni; Az egyedi javítás jellemzője, előnye, Mit jelent a cserejavítás, mi az előnye, Mit ért központosított cserejavítás alatt? Hogyan jellemezhető az egyedi és csere-fődarabos javítás gazdaságossága? Kövesse figyelemmel a bemutatott példa menetét (Gant-diagram) Ismerje a szükséges csere-fődarab N(CS) mennyiségének meghatározásához szükséges összefüggést, tudja azokat értelmezni Ismerje a javítóüzemi folyamattechnológiai rendszerek sajátosságait Tekintse át a javítóüzemi jellegzetes folyamattechnológiai megoldásokat, tudja ezeket jellemzőjük alapján meghatározni: Álláshelyes javítás szakosított munkahely nélkül illetve szakosított munkahelyekkel, Szalagszerű javítás Műhelyrendszerű javítás, Csoportrendszerű javítás.
Követelmények
Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes
pontosan meghatározni (definiálni) a tevékenységnél már felsorolt fogalmakat, meghatározni, hogy mit értünk javítási főfolyamaton, felsorolni a javítási folyamatok csoportjait, a főfolyamathoz és segédfolyamathoz tartozó ciklusokat, részfolyamatokat, és azokat jellemzőjük alapján be tudja mutatni, felismerni, hogy milyen elemek tartoznak az általános javítási folyamathoz, választ adni arra, hogy mitől függ a javítási esedékesség, hogyan határozható meg a fajlagos ráfordítások igénye, megnevezni a javítási módszereket, jellemzőjük alapján meghatározni, és választ adni az alábbiakra: Mi jellemzi az egyedi javítást, mi az előnye? Mit jelent a cserejavítás, mi az előnye? Mit ért központosított cserejavítás alatt? Hogyan jellemezhető az egyedi és csere-fődarabos javítás gazdaságossága? A bemutatott példák alapján hasonló paraméterekkel megadott feladatokat megoldani (Gant diagram) megadni a szükséges csere-fődarab N(CS) mennyiségének meghatározásához szükséges összefüggést, és azokat értelmezni is tudja. meghatározni a javítóüzemi folyamattechnológiai rendszerek sajátosságait ismertetni a javítóüzemi jellegzetes folyamattechnológiai megoldásokat, tudja ezeket jellemzőjük alapján meghatározni: Álláshelyes javítás szakosított munkahely nélkül illetve szakosított munkahelyekkel, Szalagszerű javítás Műhelyrendszerű javítás, Csoportrendszerű javítás.

| Önellenőrző kérdések és feladatok
1. Milyen elemei vannak a javítási főfolyamatnak? Jelölje a helyes válaszokat!
| Főtechnológiai folyamat
| Kisegítő folyamat
| Kiszolgáló folyamat
| Technológiai folyamatciklusok
| Javítási mellékfolyamat
2. Mit kell megadni a fejlesztési igények előrejelzése keretében?
| a szükséges fajlagos ráfordításokat
| a gépállományban bekövetkező változások várható alakulását
| a megfelelő technológiai folyamatok hálótervét
3. Jelölje meg az alábbi állítások közül melyik igaz!
| A javítási esedékesség elsősorban az alkalmazott fenntartási módszertől függ.
| A termelésprogramozáshoz először az alkalmazott javítási rendszernek megfelelő technológiai folyamatot kell kialakítani.
| A fajlagos ráfordítások igénye az elmúlt tervidőszak tényszámaiból és a várható javítási igényből határozható meg.
4. Az alábbi meghatározások közül jelölje meg azt, ami a cserejavítást jellemzi!
| Cserejavításkor a szétszerelt gép saját alkatrészeit javítják meg, újítják fel vagy újjal kicserélik.
| A nagy darabszámban előforduló fődarabok javítása általában cserejavítás formában oldható meg a leggazdaságosabban.
| Cserejavításkor a gépek azonos alkatrészeit külön megszervezett folyamatban (technológiai folyamatciklusban) javítják meg, illetve újítják fel.
5. Értelmezze az alábbi összefüggést. Jelölje meg az ezekkel kapcsolatos helyes állításokat! N (C S) = a(F−i)h T h +b
| N(CS): a szükséges tartalék fődarab mennyisége [db]
| a: egy járműhöz tartozó azonos fődarabok száma [db]
| F - fajlagos veszteség [nap]
| i - a fődarab beépítésének elvárt időtartama a főtechnológiai folyamatban [nap]
| h - az adott időtartam alatt megjavítani tervezett járművek száma [db]
| Th - az átlagos maradék élettartam (nap)
| b: a fődarab javítási átfutási ideje a cserejavítóban [nap]
6. Melyik állítás igaz, melyik hamis?
Az álláshelyes javítás szakosított munkahely nélkül rendszer jellegzetessége, hogy a javítás tárgya a javítás teljes időtartama alatt a javítóüzemben egy álláshelyen tartózkodik. |
Az álláshelyes javítás szakosított munkahelyekkel rendszer jellegzetessége, hogy különböző álláshelyeken szakosított munkahelyeket hoznak létre. |
A szalagszerű folyamat feltétele, hogy az azonos hibatípusok kerüljenek egy helyre, mintegy kényszerpályára a javítástechnológiának megfelelően. |
A műhelyrendszerű javításkor a gépeket és munkahelyeket az alkatrész, alkatrész csoport, vagy fődarab jellegének megfelelően rendszerezik. |
7. Oldja meg az alábbi feladatot!
Egy adott járműpark havi javítási igénye 10 jármű. A jármű két azonos fődarabbal rendelkezik, melyek mindegyikének üzemképessége a jármű működésének előfeltétele. A fődarabok ki- és beszerelése között elvárt idő a javítási főfolyamatban 10 nap, a javítási főfolyamat teljes átfutási ideje 12 nap. A cserejavítóban 15 darab komplett fődarabbal rendelkezünk és egyidejűleg csak egy fődarab javítására van lehetőségünk. Egy komplett jármű beszerzési költsége 300 MFt, egy jármű-fődarab beszerzési költsége pedig 30 MFt. A szállítási feladat ellátásához mindenkor 100 üzemképes járműre van szükség.
Válaszoljon az alábbi kérdésekre!
Mekkora javítási átfutási időt kell biztosítanunk a cserejavítóban ahhoz, hogy az elvárt javítási program megvalósulhasson? F ≤ = nap
Mekkora a szükséges teljes járműpark nagysága egyedi és csere-fődarabos javítási mód esetén, ha a fentieken kívül az összes többi fenntartási beavatkozás időszükségletét elhanyagoljuk? A(E) = A(CS) = N(E)JP = db N(CS)JP = db.
Melyik javítási mód a gazdaságosabb? ΔI = ΔNJP(I = MFt I(CS) = MFt Δ I I(CS) tehát a javítási mód gazdaságosabb.